Základní
pohyby

1.
Keplerův zákon

2.
Keplerův zákon

Sklon
zemské osy

Zdánlivý
pohyb Slunce

Tvar a velikost
Země

Úvaha
o kulatosti Země se objevovala  v pracích Pythagora, Aristotela nebo Eratosthena a dalších.

Naše Země není zcela kulatá, je zploštělá na pólech.

Jedním
z tvarů, kterým lze charakterizovat Zemi, je geoid. Jedná se o
fyzikální těleso, geometricky nepravidelné, které ve všech místech má povrch
kolmý ke směru gravitace. Využívá se v astronomii a při nivelačních pracích.

V
kartografii se používá rotační elipsoid, který vzniká rotací elipsy
kolem osy.

Rotační
elipsoid, který nahrazuje částečně geoid a nejlépe se k němu přimyká, se
nazývá referenční elipsoid.

Pro
běžnou potřebu se využívá referenční koule o poloměru R = 6 378 km.

Samostatná
práce:

Z atlasu zjistěte
základní poznatky o Zemi.

Odpovědi

Základní
pohyby Země

oběžný
pohyb
kolem Slunce

rotace kolem vlastní osy

další
pohyby:

precese
(rotační
pohyb zemské osy)

nutace
(kmitavý
pohyb zemské osy)

Pohyby planet a
některé další zákonitosti platící ve vesmíru popsali Jan Kepler
a Isaac Newton.

Jan Kepler

Isaac Newton

Menu

1. Keplerův zákon

Planety
se pohybují po elipsách málo odlišných od kružnic, v jejichž jednom
společném ohnisku je Slunce.

Vytvořte aspoň 5 otázek které souvisí s pohybem Země kolem Slunce.

Menu

Otázky:

1. Za jak dlouho
oběhne Země kolem Slunce?

365 dnů,
5 hodin, 48 min a 45,7 s = 1 tropický rok (přibližně 365,25 dne)

2. Jaká existuje
souvislost s občanským životem?

jednou
za 4 roky je přestupný rok, který je o 1 den delší

3. Jak dlouhá je
oběžná dráha Země kolem Slunce?

939,2
mil. km

4. Jaká je průměrná vzdálenost Země a Slunce?

149,6
mil. km

5. Jaká je
průměrná rychlost oběhu?

29,8
km/s

6. Kdy je naše
Země Slunci nejblíže a nejdále?

nejblíže
3.1., nejdále 5. 7.

7. Jak se nazývá
místo, ve kterém je naše Země Slunci nejblíže?

perihelium

8. Jak se nazývá
místo, ve kterém je naše Země Slunci nejdále?

afélium

9. Jaká je
vzdálenost Země a Slunce v přísluní?

147 mil.
km

10. Jaká je
vzdálenost Země a Slunce v odsluní?

152 mil.
km

(Kliknutím na otázku se zobrazí odpověď)

2.
Keplerův zákon

Plochy opsané průvodičem planety za jednotku času jsou stejné.

Kliknutím na obrázek se spustí
animace

Co vyplývá z
2. Keplerova zákona? Vytvořte závěr.

Závěr:

Nestejnoměrná
rychlost planety. V  blízkosti přísluní (perihelia) se pohybuje
rychleji, v blízkosti odsluní (afélia) pomaleji. Čím blíže ke Slunci,
tím se planeta pohybuje rychleji.

Menu

Data:

Rychlost
v přísluní: 30,3 km/s

Rychlost
v odsluní: 29,3 km/s

Vzdálenost
ZS v přísluní (periheliu) je 147 mil. km

Vzdálenost
Země Slunce v odsluní (afeliu) je 152 mil.
km

Sklon
a směr zemské osy

Sklon a směr
zemské osy k rovině oběžné dráhy je prakticky stálý a neměnný  a činí
66,5o (66o 33´).

Sklon zemské osy
ke kolmici na oběžnou dráhu je  23,5o (23o
27´).

Existuje zde
nějaká souvislost sklonu zemské osy se zeměpisnými souřadnicemi?

Obratník Raka,
obratník Kozoroha, severní polární kruh, jižní polární kruh.

V oblastech od
polárních kruhů k pólům:

1) Slunce
nevychází v různě dlouhých obdobích nad obzor. Jedná se o období polární
noci.

Severní
polární kruh: 21.12. (24 hodin)

Severní
pól: 23.9. - 21.3. (179 dnů)

2) Slunce
nezapadá v různě dlouhých obdobích pod obzor. Období polárního dne.

Severní
polární kruh: 21.6. (24 hodin)

Severní
pól: 21.3. - 23.9. (186 dnů)

Jaké jsou
důsledky oběhu Země kolem Slunce v souvislosti se sklonem zemské osy k rovině
ekliptiky?

Změna
úhlu dopadu slunečních paprsků.

Střídání
ročních období.

Nestejná
délka dne a noci v různých zeměpisných šířkách.

Co ovlivňuje
střídání ročních období a co ovlivňuje intenzitu ročních období?

Sklon zemské osy
má vliv převážně na střídání ročních období a oběh Země na intenzitu
jednotlivých ročních období.

Menu

Zdánlivý
pohyb Slunce

Slunce vykonává
zdánlivý pohyb mezi 23,5°s.š. a 23,5° j.š..

Dny rovnodennosti
a slunovratu nepřipadají vždy na stejné datum a mění se ± 1 den.

Kliknutím na obrázek se spustí
animace

Příklad:

Vytvořte správné pětice.

Základní situace: Nacházíte se na severní polokouli v oblasti 50° s.š.

A

21.6.

A

Slunce vrcholí na rovníku

A

Zimní slunovrat

A

Výška Slunce nad obzorem je 16,5o

A

Končí polární den na severním pólu

B

21.12.

B

Slunce vrcholí na obratníku Raka

B

Podzimní rovnodennost

B

Výška Slunce nad obzorem je 63,5o

B

Polární den na severním polárním kruhu

C

23.9.

C

Slunce vrcholí na obratníku Kozoroha

C

Letní slunovrat

C

Výška Slunce nad obzorem je 50o

C

Končí polární noc na severním pólu

D

21.3.

D

Jarní rovnodennost

D

Polární noc na severním polárním kruhu